Samozřejmě záleží na tom, co kdo vidí pod pojmem neudržitelný.
Jasně, politici mohou rozhazovat tak, že za pár let bude státní dluh 500% HDP (podle vás žádný problém, podle mne ano). Pokud uměle nezasáhne centrálně monopolní padělatel peněz a nezačne ten dluh nakupovat za "peníze", které si vycucá z prstu, ale nechá se vše jen na trhu a na soukromě-dobrovolných kupcích takových dluhopisů, tak ti přirozeně s rostoucím zadlužením (rizikem) a s rostoucí nabídkou (dluhopisů) začnou požadovat vyšší výnos. No a zkuste si představit, kolik by asi stát musel dát na dluhovou službu, kdyby platil třeba 5% výnos z dluhu o velikosti 500% HDP. Víceméně všechny daně, které vybere.
Stačí se podívat, jak se to v USA nyní vyvíjí: výnosy rostou (protože FED zvyšuje úroky a QE nákupy dluhopisů již neprovádí). Pokud Trump opravdu zvýší výdaje jak slibuje a pokud FED bude dále pokračovat v "utahování", tak vzroste jak dluh, tak procento výnosu z něj placené.
Stát (a centrální banka je jeho součástí, filiálkou) může dluh splácet jen dvěma způsoby. Buď okrade produktivní lidi prostřednictvím daní, nebo okrade držitele měny inflací. Ale někdo to vždy zaplatí. Neexistuje oběd zdarma. Když stát na dluh rozhází nějaké peníze, tak reálně spotřebuje nějaké zdroje (nakoupí ministerské audiny, kamarádi státu si z vejvaru na státních zakázkách nakoupí pozemky a kaviár, ...). A někdo to zkrátka musí zaplatit.
Přesto "někdo to zaplatí - nejpravděpodobněji znehodnocením úspor" je jen nějaká dočasná/přechodná fáze. Lidé si znehodnocení majetku (úrok pod reálnou inflací, výnos z dluhopisu pod reálnou inflací) většinou nechávají líbit jen po nějakou dobu a jen do nějaké míry. V určité fázi takový dluhopis a taková měna ztratí důvěru (Řecko, Argentina, Venezuela, Zimbabwe, Výmar, ...) a nastane nějaký překotný proces. Samozřejmě nedovedu odhadnout kdy a při jakém zadlužení se taková ztráta důvěry může přihodit největší supervelmoci, ale i těm se to (pravda později než pidizemičkám bez reputace) stává - nakonec všechna historická impéria dříve či později skončila a ekonomické faktory v tom hrály zásadní roli.
Proč si myslíte, že americký dluh je neudržitelný? Jaké je podle Vás kriterium, podle něhož by se mělo usuzovat na udržitelnost státního dluhu? Jakým způsobem se neudržitelnost státního dluhu projeví? Co nastane poté, co státní dluh dosáhne té neudržitelné úrovně?
Petr Bárta|28. 2. 2018 08:11| reakce na Richard Fuld - 27. 2. 2018 18:19
Výborně, konečně jsem se shodli. :-) Plně oddělené zdravotnictví a školství - kdo chce státní, ať si ho platí z daní, kdo chce soukromé, ať se státního neúčastní (ovšem ať se tím pádem ani neúčastní zdaňování)...
Richard Fuld|27. 2. 2018 18:25| reakce na Jan Altman - 27. 2. 2018 16:14
No jo. Za vlastní blbost a diletantství a za paniku panikářů a banksterů státy velmi draze platí. Minulá krize způsobená panikařením banksterů a diletantstvím EU papalášů si vyžádala cca 5 bilionů EUR navýšení státních dluhů. Uvidíme, kolik budou stát ty příští hrátky banksterů. Minule se jim to osvědčilo, tak proč si nedat repete. Typuji to dvojnásobek. Nebo to těm státům konečně docvakne?
Richard Fuld|27. 2. 2018 18:24| reakce na Jan Altman - 27. 2. 2018 16:32
Ano. Nikdo mi nebrání jim na to přispívat. Dokonce to mám i uloženo. :-) "Volný trh znamená zrychlení inovací a pokles cen." To je bohužel jen teorie, která opomíjí, že se to týká i poklesu cen práce a nikde není zaručeno, že tempo poklesu cen nebude větší než tempo poklesu cen toho, co si lidé za své mzdy kupují.
Richard Fuld|27. 2. 2018 18:19| reakce na Jan Altman - 27. 2. 2018 16:23
A jéje. Indie náš vzor. No potěš pán Bůh.
Jak vytyčit hranice? To je přece prosté. Daněmi financované státní školství/zdravotnictví + zcela samostatné plně klienty financované soukromé školství/zdravotnictví. Každý bude mít na výběr, zda se bude vzdělávat/léčit ve státním školství/zdravotnictví, nebo se bude za své vzdělávat/léčit v soukromých školách/zdravotnických zařízeních plně financovaných tržbami od svých klientů.
Jestli považujete nastavování úrokové sazby centrální bankou za univerzální překážku trhu ve všem ostatním, pak se nemáme o čem bavit.
Spolufinancování výstavby dálnic soukromými penězi považuji taky za problematické, stejně jako jiné obdobné projekty, kde se mísí státní peníze se soukromými. Školné na státních školách je pak už jen zvrhlost.
Jan Altman|27. 2. 2018 16:32| reakce na Richard Fuld - 27. 2. 2018 11:57
1) Nikdo vám nebrání jim na pojištění přispívat 2) Volný trh znamená zrychlení inovací a pokles cen. Takže byste musel být opravdu VELMI chudý, abyste na tom prodělal, tak dolní promile. Navíc za pár let zrychlených inovací na tom i ten největší chudák bude lépe, než v dnešním systému průměrný člověk. Stejně jako dnes i chudý člověk si může pořídit lepší auto, než kdyby socialistický rovnostářský stát dával "spravedlivě" všem Trabanty na příděl. 3) Co se týče třeba vrozených chorob, řešením je proti jejich výskytu dítě pojistit ještě před narozením (či dokonce početím). Protože z logiky pojištění se samozřejmě pojišťují jen rizika, o kterých nevíme. S jistotou vzniklou škodu už vám samozřejmě nikdo nepojistí. 4) Každý máme jinou preferenci, tak mějme dva paralelně fungující systémy. Váš "civilizovaný" založený na násilném donucení a můj "barbarský" založený na odporné dobrovolnosti.
Jan Altman|27. 2. 2018 16:23| reakce na Richard Fuld - 27. 2. 2018 12:06
Ne. Na soukromé školy zcela zjevně mají i nejchudší Indové.
Plus jak asi chcete vytyčit neprodyšné hranice mezi sektory, aby jeden mohl být opravdu státní a druhý opravdu tržní? Navíc tržního dnes není nic, protože vše podléhá tunám regulací, vyvlastňování (zdaňování), manipulacím s úroky a kurzem, atd... Žádný kočkopes není dlouhodobě udržitelný, žádné oddělení sektorů není možné, polosvoboda je jen eufemismem pro nesvobodu, každá byrokracie má tendenci bobtnat a výsledkem je pouze tlak na další a další socializaci. Ta vývojová křivka limitně směřuje k socialismu, ale nedojde do něj, protože i polosocialismus spotřebovává kapitál a výsledkem bude bankrot dříve, než do toho socialismu dojdeme.
Ano, na vaší poslední větě se shodneme. Ze stejného důvodu považují školné na státních školách za nicneřešící nesmysl. Žádné rádobytržní prvky do socialismu nemá cenu zakomponovávat (např. populární P2P např. při stavbě dálnic, nebo soukromé fondy regulovaného 2. a 3. pilíře), výsledek bude kontraproduktivní.
Další panikáři, co nechápou fuldonomics: http://zpravy.e15.cz/byznys/finance-a-bankovnictvi/evropu-citelne-zaboli-stare-dluhy-1343879
Nahlásit
-
1
+
Richard Fuld|27. 2. 2018 12:06| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 16:59
Takže jsme dospěli ke shodě. Taky tvrdím, že je třeba některá odvětví ponechat plně tržní a jiná plně státní a že nějaké polostátní řešení bude spíše problémem , než řešením. Ano dovedu si představit, že tržní vzdělávání bude kvalitativně a cenově fungovat lépe než "polostátní". Problém je ale v tom, že kvalitní soukromé vzdělávání bude méně dostupné chudým, zatímco méně kvalitní 100% státní vzdělávání může být dostupné pro všechny. V tomto případě se tak nabízí kombinace ryze státního vzdělání hrazeného z daní a ryze soukromě financované školy pro bohaté, co si to mohou dovolit. Proti tomuto směšování státního se soukromým nemám žádný problém. Naopak považuji ho za dobrý kompromis. Nejen ve vzdělávání ale i např. ve zdravotnictví.
Kombinace předraženého školného soukromých škol podporované ručením státu za úvěry na vzdělání je skutečně katastrofický koncept. I v tom se shodneme.
Richard Fuld|27. 2. 2018 11:57| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 17:19
Tržní ceny zdravotních služeb ve spojení se svobodou pojišťoven vybrat si koho pojistí a za kolik, povede vždy k omezení dostupnosti zdravotní péče pro chudé a nemocné lidi. Tohle je nikoliv tržní ale civilizační problém.
Jan Altman|26. 2. 2018 17:41| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 17:13
Jak zničíte kapitálový systém, kde lidé nevěří státu, nemají prostředky v podezřelých státem regulovaných pseudosoukromých pilířích, ale v celosvětově diverzifikovaných aktivech kupovaných napřímo, resp. přes několik brokerů?
"Jakmile se ekonomika zotaví z nějaké pohromy, začnou se vyplácet peníze z průběžného systému okamžitě." Aha. Takže třeba 15 let penzisti budou umírat hlady. A potom někdo přijde a řekne mladým: doteď jste staré živit nemuseli, ale od zítřka začnete odevzdávat třetinu příjmů a nějaké cizí starce, ke kterým nemáte žádný vztah? Podle mne by to neprošlo, průběžný systém není tak jednoduché zavést (jak si malujete) a je na to potřeba salámová metoda, postupné utahování šroubů a oblbování obyvatel. Já být čtyřicátník po té patnáctileté krizi, který už si sám na svou penzi spoří-investuje (a zároveň podporuje vlastní rodiče), tak bych politiky navrhující znovuzavedení před 15ti lety zhroucené pyramidy asi hnal svinským krokem.
Jan Altman|26. 2. 2018 17:31| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:40
Ale houbeles. Vaše "racionální argumenty" jsou prostě jen váš osobní názor, který vy arogantně povyšujete na "objektivní pravdu" a ještě si osobujete právo své vývody ostatním vnucovat násilím.
Jan Altman|26. 2. 2018 17:29| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:30
Bohužel někteří lidé zkrátka ty peníze na nijak neúročeném účtu držet budou. Zejména ti, kterými se zde stále pokrytecky oháníte - penzisti, nevzdělaní a nekvalifikovaní jednici. Ti nemají rozhled a znalosti, aby byli své úspory schopni investovat do něčeho, co má výnos nad REÁLNOU inflací. Zkrátka ti nejohroženější budou své peníze nadále držet v tom, co stát vyhlašuje za (jediné) zákonné platidlo. Samozřejmě že úspory vašeho favorita Bureše inflace nepožere, ten na ní naopak umí vydělat.
Jan Altman|26. 2. 2018 17:24| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:24
Jasně, všichni ekonomové něco přehlížejí, jenom vy jste jasnozřivý.
Brazílie, Argentina, Venezuela, Ukrajina, Rusko, Zimbabwe ... své problémy snadno může vyřešit vytištěným vagonem nových peněz, akorát že to ty pitomce zabedněné nenapadne.
Jan Altman|26. 2. 2018 17:19| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:13
Ale to je přeci nesmysl. Jednak ta poptávka nekonečná není (a důkazem jsou kvanta lidí zanedbávající prevenci, zdravý životní styl, ...).
A jednak není problém proti "nekonečné" (hodně vysoké) poptávce postavit "nekonečnou" (hodně vysokou) nabídku (pokud nebude existovat administrativní omezení vstupu do odvětví). Pokud by pečování o zdraví byl 4x lepší byznys, než jakýkoli jiný byznys, budou se prakticky všichni podnikatelé hrnout právě do tohoto nejlukrativnějšího byznysu (a ostatní budou opouštět).
Pokud by platilo, že zdraví a maximalizace věku dožití je pro lidi absolutně nejvyšší priorita, tak se od zítřka neprodá jediné auto, jediná televize (natož alkohol, bůček, cocacola a cigarety, které zdraví zhoršují) a jediný lístek do kina, protože lidi by přesouvali veškeré zdroje do péče o zdraví.
Mimochodem - jídlo k životu také potřebujete a že by z toho plynulo, že jeho výrobci mohou donekonečna šponovat ceny, to jsem si nevšiml.
Richard Fuld|26. 2. 2018 17:13| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:48
Jakmile se ekonomika zotaví z nějaké pohromy, začnou se vyplácet peníze z průběžného systému okamžitě. Pokud jste měl ale jen nějaké úspory na penzi, kterou Vám vymazala hyperinflace, válka nebo jiná pohroma, pak budete nahraný. Ostatně podezřívám politiky a bankstery z toho, že přechod z průběžného systému na kapitálový prosazují výhradně z toho důvodu, aby až jim střádalové odevzdají dostatek peněz, tak aby je o všechny vložené peníze připravili. Pak totiž nastoupí vnuk toho politika, jehož děd prosadil přechod do kapitálového systému, a ze dne na den všechny zkrachovalé důchodce zachrání opětovným zavedením průběžného systému. Velmi lehce přesvědčí i mladou generaci tím, že poukáže na to, jak s kapitálovým systémem dopadli jejich rodiče a prarodiče a vysvětlí jim jak robustní, odolný a spolehlivý je průběžný systém. Opět zde zafunguje prastarý marketingový princip: zraň a podej pomocnou ruku. :-) Ostatně dne je to opačně. Všem říkají, že průběžný systém zkrachuje (zraňují) a nabízí jim státem dotované kapitálové pilíře (podávají pomocnou ruku). Opakuji průběžný systém je spolehlivý a lze jej ze dne na den zavést. Kapitálový systém je nespolehlivý a lze jej ze dne na den zničit.
Jan Altman|26. 2. 2018 16:59| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:04
Bohužel to je tak, že buď svobodný trh máte, nebo ne. Částečná svoboda je zkrátka nesvoboda. Takže jestli máte v nějakém sektoru míru socialismu 20 či 50 procent není rozhodující. Nelze dopredu rict, zda 50pct socializace nadělá větší škodu, než 20pct socializace - to záleží i na jiných okolnostech. Někdy už je lepší, když stát daný sektor zestátní úplně, než provozovat nějaký kočkopes. Kdybychom vzali nějaký sektor, který je nyní kompletně státní, a zavedli do něj částečný (omezený a regulovaný) trh, zdaleka není jisté, že to situaci zlepší. Protože soukromí podnikatelé fungující na takovém polotrhu, za podmínek dotací a regulací, budou provozovat spíše rent-seeking a lobování, než tržní konkurenci.
U toho amerického vzdělávání hrají velkou roli státem dotované-garantované půjčky na školné. Je to jako u nás s nemovitostmi - pokud na jednu konkrétní věc (u nás byty, v US diplomy) začne stát poskytovat umělě zvýhodněné a levné úvěry, docílí v daném segmentu pouze vytvoření cenové bubliny.
Co se týče třeba léků, tak tam je důvod růstu jejich cen v USA (vedle brutální administrativní náročnosti vývoje a testování léků) z velké části v tom, že vyčůrané země EU mají zákonem nastavené maximální ceny léků. Takže to zjednodušeně chodí takto: - firma vyvine lék, vývoj stál miliardu - jednotkový náklad na výrobu jednoho balení léku je 10 USD, pokud by se ale do počtu prodaných kusů měly rozpočítat (fixní) náklady na vývoj, balení by muselo stát 40 USD - EU ale nastaví max. cenu na 20 USD - daná firma tedy do EU prodává (protože tam má prodejní cenu nad jednotkovými výrobními náklady), ale většinu nákladů na vývoj jí musí zaplatit klienti v zemích, kde max. cena není regulována, tedy zejména v USA (tam firma nasadí cenu 60 USD za balení a Američané tiše skřípou zubama)
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:59| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:42
Pokud nechápete, že panikaření je škodlivé pro panikáře i jeho okolí, pak jste ztracený případ. Nikde nepíšu o nepřátelích lidu a rozvracečích. To je Váš manipulativní slovník. ------------- K tomu franku. Vy jste nepsal o tom, že lidé si kvůli tomu, že prohlédnou, jak chabá je účetní měna, začnou hromadně nakupovat účetní měnu jiných států. Reagoval jsem jen na to, co jste napsal. Devalvace měny vůči všem ostatním měnám samozřejmě problém je, hlavně pro ekonomiky závislé na dovozu. Exportní ekonomiky, které nic nedováží se taková devalvace moc neohrozí. --------------------- Výkup státního dluhu umožní státu zadlužovat se dál. Ano správně. Proč by se neměl stát dále zadlužovat, když jeho ekonomika není natolik v kondici, aby generovala přebytky státního rozpočtu? Pokud se bude stát dále zadlužovat jen tempem, které nebude nepřiměřeně tlačit na ceny, pak není čeho se bát. Pokud si lidé zvolí do parlamentu idioty, co vyvolají hyperinflaci, pak mají, co chtěli. ----------------------- Centrální banka samozřejmě ty státní i korporátní dluhopisy i akcie prodat může, ale nemusí. To by byl jen bonus, kdyby takto stát vydělal na panikářích. --------------------- Ti, co nemají peníze těžko mohou spustit hyperinflaci. Když máte peníze uložené v akciích, nemovitostech, cizích měnách, tak Vás to před hyperinflací může ochránit, pokud se odstěhujete z dané země (pokud tedy budete mít kam). Pokud zůstanete dolehnou na Vás následky obdobně jako na ostatní. Vaše naivní představy, jak uniknete ekonomickým pohromám (pokud přijdou) jsou legrační.
Jan Altman|26. 2. 2018 16:41| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:02
Ano, v USA je zdravotnictví soukromý byznys. Podobně jako je u nás soukromým byznysem exekutorství, vydávání stravenek, obchod s emisními povolenkami, notářství, energetické audity a další státem regulované či dokonce uměle vytvořené obory. Budete jejich drahotou a špatnou funkčností argumentovat proti trhu? No bylo by vám to podobné...
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:40| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:28
Moje přesvědčení, že některé věci mají být zajišťovány státem a ostatní trhem má racionální jádro, jehož součástí je i to, že po mnoho věcí je svobodný trh tím nejlepším. Pro svůj názor mám zcela racionální argumenty.
Vy ale disponujete toliko iracionální dogmatickou vírou, že vše má zajišťovat trh a stát by v podstatě neměl ani existovat. Váš názor není jen vírou. Je to obyčejný fanatismus.
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:30| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:24
OMG. Nejde o splacení státního a soukromého dluhu jen některými lidmi. Pokud stát zajistí připsání shodné částky každému občanovi na jeho účet, přičemž u dlužníků zároveň zajistí, že ta částka bude použita na splacení části nebo celého dluhu, pak nikdo nikoho neokrade.
Nikdo Vám přece nebrání nedržet neutracené peníze na účtu nebo v hotovosti. To je Vaše soukromá věc.
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:24| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:19
Ano. Takto to dál nepůjde. Dokud budou "ekonomové" a politici aplikovat paradigma komoditních peněz na současné prostředí účetních peněz, tak nebudou vidět, jak snadné existuje řešení "neřešitelných problémů", které se jeví jako skutečné pouze ve starém paradigmatu komoditních peněz.
Jeden příklad za všechny. Srovnávají se dluhy v průběhu 2. světové války (tedy v období platného paradigmatu komoditních peněz) s dluhy současnými, přičemž je zcela přehlíženo, že jejich podstata je v prostředí účetních peněz zcela odlišná.
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:13| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:09
Nabídka zdravotních služeb může ceny šponovat protože pro poptávku akceptovatelná cena zdraví a života je pro jednotlivce v podstatě nekonečná. Ceny zdravotních služeb tak budou jen obtížně hledat nějaký strop a tempo růstu těchto cen bude doslova vražedné.
Co je na americkém zdravotnictví regulované? Volně zde na trhu působí soukromé pojišťovny, soukromí doktoři, soukromé zdravotnická zařízení, soukromí výrobci léků a zdravotnických zařízení a pacienti. V čem je ta škodlivá regulace? V tom, že léky, než budou uvedeny na trh, musí být nákladně otestovány?
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:02| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 12:58
No jistě. V Evropě panuje ve zdravotnictví socialismus v porovnání s USA. V USA je zdravotnictví tvrdý a výnosný business.
Když je podle Vás učebnice kus papíru, nebo pár jen nějaké bity, tak proč tak výrazně zdražily? To Vy mi zkuste vysvětlit, jak se to jen mohlo v USA, kde kvete soukromé vzdělávání stát?
Jan Altman|26. 2. 2018 13:48| reakce na Richard Fuld - 22. 2. 2018 14:09
Nesmysl.
Jakou penzi s jakou reálnou kupní silou mi asi tak průběžný systém bude schopen vyplácet po státním bankrotu či po proběhlé hyperinflaci (která vždy má zničující dopad na ekonomiku)? Penzi ze Zimbabwského či Venezuelského průběžného systému bych snad nepřál ani vám.
A jakou průběžnou penzi mi bude moci stát vyplácet po plném dopadu demografické katastrofy?
Rozhodně na to nehodlám pasivně čekat!
Naproti tomu - co asi může vymazat ze světa dobře diverzifikované investiční portfolio? Co hrozí penzistovi, který má akcie z celého světa, zlato, atd...? Co by se muselo stát, aby ostrouhal?
Ani další 1948 ho nezaskočí, protože lokální bolševik nedosáhne na akcie zakoupené přes US brokera, na zlato ve švýcarské bance a jeho celníci na hranici neobjeví klíč k bitcoinům uložený v hlavě.
Jan Altman|26. 2. 2018 13:42| reakce na Richard Fuld - 22. 2. 2018 14:02
"Pravdou ale je, že důvěru lidí mohou narušit panikáři"
To budou asi nepřítelé lidu a pokroku, skoro jako kulaci a keťasové, že? Babišovu tvrdou pěst na ně, na rozvraceče!
----------
"Pokud však lidé budou chtít své peníze směnit pouze za CHF, zlato nebo bitcoin, pak nás žádné velké problémy nečekají. Pouze se zvedne cena CHF, zlata nebo bitcoinu a to není žádná tragédie."
To si asi říkali v Argentině, Venezuele, Zimbabwe, Jugoslávii, Výmaru taky - že pokud lidé hromadně chtějí směnit domácí měnu za zahraniční či alternativní měnu, tak to problém není, jen holt bude zlato/dolar dražší (třeba unce za miliardu marek), ale to přeci neva, ne?
----------
"Jak konkrétně budou občané a investoři trpět tím, že věřitelem státu už nebudou banky, fondy a občané ale jediným věřitelem státu se stane centrální banka?"
Jednoduše - výkup státního dluhu centrální bankou umožňuje státu zadlužovat se dál, daleko více a daleko rychleji, než kdyby odbytištěm státního dluhu byl pouze svobodný trh. A toto větší a rychlejší zadlužování již problémem je, protože při něm VZNIKAJÍ NOVÉ PENÍZE (tedy se znehodnocují staré - více a rychleji).
----------
"Absurdní a nepodložené panikaření je ale také neobvyklé, alespoň zatím. Jakmile si ale všichni uvědomí, že se chovali jak idioti, tak centrální banka těm investorům zase akcie se ziskem prodá."
Jo? A ty státní (a dnes i korporátní) dluhopisy pak také se ziskem prodá? Tak schválně - až akcie a dluhopisy začne místo nakupování centrální banka (třeba ta japonská) prodávat, tak mi dejte vědět, ano?
---------
"Hyperinflace je možné spustit právě masochistickým zbavováním se úspor v domnění, že když tak učiním včas, tak něco zachráním. Pošetilost takového počínání se vyjeví až je příliš pozdě. "
Pozdě pro koho? Pro toho, kdo včas nakoupil CHF, Au a BTC? To dost těžko. Proto je lepší být na straně těch prozíravějších (a ke státní propagandě skeptičtějších), kteří se úspor v inflačních papírcích zbaví dříve, než na straně těch druhých (slepých věřících v centrální plánování a v zodpovědnost politiků a státních úředníků z CB).
Diskuze: Královské dluhy s Trumpem - strana 2
Přihlášení do diskuze
Nejoblíbenější příspěvek
Jan Altman|20. 2. 2018 15:03
Nejméně oblíbený příspěvek
Richard Fuld|20. 2. 2018 12:37
Diskuze
Petr Bárta|28. 2. 2018 08:13| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 17:24
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Petr Bárta|28. 2. 2018 08:11| reakce na Richard Fuld - 27. 2. 2018 18:19
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|27. 2. 2018 22:45| reakce na Richard Fuld - 27. 2. 2018 18:24
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|27. 2. 2018 18:25| reakce na Jan Altman - 27. 2. 2018 16:14
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|27. 2. 2018 18:24| reakce na Jan Altman - 27. 2. 2018 16:32
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|27. 2. 2018 18:19| reakce na Jan Altman - 27. 2. 2018 16:23
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|27. 2. 2018 16:32| reakce na Richard Fuld - 27. 2. 2018 11:57
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|27. 2. 2018 16:23| reakce na Richard Fuld - 27. 2. 2018 12:06
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|27. 2. 2018 16:14
Nahlásit
Richard Fuld|27. 2. 2018 12:06| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 16:59
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|27. 2. 2018 11:57| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 17:19
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 17:41| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 17:13
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 17:31| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:40
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 17:29| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:30
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 17:24| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:24
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 17:19| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:13
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 17:13| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:48
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 16:59| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:04
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:59| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:42
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 16:41| reakce na Richard Fuld - 26. 2. 2018 16:02
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:40| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:28
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:30| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:24
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:24| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:19
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:13| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:09
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:07| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:03
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:04| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 13:00
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Richard Fuld|26. 2. 2018 16:02| reakce na Jan Altman - 26. 2. 2018 12:58
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 13:48| reakce na Richard Fuld - 22. 2. 2018 14:09
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 13:42| reakce na Richard Fuld - 22. 2. 2018 14:02
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu
Jan Altman|26. 2. 2018 13:28| reakce na Richard Fuld - 22. 2. 2018 14:35
Nahlásit|Zobrazit komentovanou zprávuSkrýt komentovanou zprávu