Češi a kybernetické hrozby. Co říkají výsledky průzkumu Zlaté koruny
![Češi a kybernetické hrozby. Co říkají výsledky průzkumu Zlaté koruny](https://js.pencdn.cz/acimage/w600-h330-c1/459167.jpg)
Praha 16. července 2024 (PROTEXT) - Kyberbezpečnost se stává stále důležitějším tématem nejen pro odborníky, ale i pro širokou veřejnost. Průzkum veřejného mínění, který pro Zlatou korunu zpracovala výzkumná agentura Ipsos, přináší zajímavé a důležité poznatky o tom, jak Češi vnímají kybernetická rizika, jak jsou informováni a jak se chrání před kybernetickými útoky.
Internet je plný úžasných možností, ale skrývá i nebezpečí. Kybernetické útoky se stávají stále častějšími a důmyslnějšími, a proto je důležité být obezřetní a chránit se. „Z výzkumu vyplývá, že necelé třetině populace se stala nějaká podoba kybernetického útoku. Více než pětina z nich přišla o finanční prostředky,“ uvádí Michal Straka, Product & Business Development Director Ipsos.
Důvěra v banky
Výsledky průzkumu ukazují, že Češi věří, že banky ochrání jejich finance. Celkem 89 % respondentů důvěřuje bankám, z toho 38 % velmi a 51 % spíše důvěřuje. Zajímavé je, že mladí lidé ve věku 25-34 let mají největší důvěru (95 %), stejně tak obyvatelé větších měst s více než 100.00 obyvateli (94 %) a Pražané (97 %).
Kybernetické útoky
Třetina respondentů (31 %) se setkala s nějakou formou kybernetického útoku. Nejčastěji šlo o phishing (47 %), malware (26 %) a krádež identity (31 %). Alarmující je, že více než pětina (21 %) těchto obětí přišla při útoku o finanční prostředky.
Informovanost o kybernetických rizicích
Informace o kybernetických rizicích získávají lidé nejčastěji z médií (42 %), sociálních sítí (27 %) a od bank (27 %). Přestože 82 % respondentů si myslí, že banky informují o těchto rizicích dostatečně, stále je prostor pro zlepšení.
Sebehodnocení a ochranná opatření
Více než polovina respondentů (57 %) se hodnotí jako osoby se středními znalostmi v oblasti kybernetických rizik, zatímco 5 % se považuje za experty. Z těch, kteří se považují za experty, používá 78 % dvoufázové ověřování a 72 % silná hesla, což je více než u obecné populace (62 % a 58 %).
Odpovědnost za kybernetické útoky
Průzkum také zkoumal názory na to, kdo by měl nést odpovědnost za újmu způsobenou kybernetickým útokem. Nejvíce respondentů (41 %) si myslí, že by to měla být finanční instituce, která byla cílem útoku. Dalších 29 % viní jednotlivce, pokud nedodržel bezpečnostní pokyny, a 26 % odpovědnost přisuzuje vládě a regulátorům.
Útoky přes email
Podle průzkumu 36 % respondentů někdy otevřelo podezřelý email, přičemž 44 % z nich nerozpoznalo, že jde o podezřelý email. Naopak 64 % respondentů podezřelý email neotevřelo, z nichž 51 % email bez otevření smazalo a 32 % ho přesunulo do spamu.
Role vlády
Pokud jde o vládní opatření v boji proti kybernetickým hrozbám ve finančním sektoru, respondenti by preferovali především vzdělávání a zvyšování povědomí o kybernetické bezpečnosti (33 %). Následuje tvorba a prosazování zákonů (22 %), spolupráce s bankami a dalšími finančními institucemi (22 %) a podpora výzkumu a vývoje (20 %).
Kompletní závěry z výzkumu můžete najít ZDE.
A jak se chovat v online prostředí, abyste minimalizovali riziko kybernetických útoků?
Ochrana bankovního účtu:
- Věřte své bance, ale ověřujte si, zda skutečně s vámi komunikuje vaše banka. Většina českých bank klade velký důraz na kybernetickou bezpečnost a chrání vaše peníze online. Nikdy však po vás nebude online, nebo po telefonu požadovat vaše přihlašovací údaje a hesla.
- Používejte silná hesla a měňte je pravidelně. Nepodceňujte sílu hesla! Dlouhé a komplexní heslo s kombinací písmen, čísel a symbolů je pro hackery obtížně prolomitelné.
- Aktivujte si dvoufázové ověřování. Tato funkce přidává další vrstvu ochrany k vašemu online bankovnictví. Kromě hesla budete muset zadat i kód, který vám přijde na mobilní telefon.
- Buďte opatrní při online platbách. Nikdy nezadávejte platební údaje na neznámých stránkách a vždy si ověřte certifikát zabezpečení webu.
- Sledujte pohyby na svém účtu. Pravidelně kontrolujte výpisy z účtu a v případě jakýchkoli podezřelých aktivit ihned kontaktujte banku.
Ochrana před kybernetickými útoky:
- Buďte opatrní při otevírání emailů a klikání na odkazy. Neotevírejte emaily od neznámých odesílatelů a neklikejte na podezřelé odkazy, i když se zdají být důvěryhodné. Mohou obsahovat malware nebo vás přesměrovat na falešnou stránku.
- Instalujte si antivirový software a udržujte ho aktualizovaný. Antivirový software vám pomůže ochránit váš počítač před malwarem a viry. Nezapomeňte ho pravidelně aktualizovat, abyste měli nejnovější ochranu.
- Buďte opatrní při sdílení osobních údajů online. Nesdílejte citlivé informace, jako jsou čísla platebních karet, hesla nebo rodné číslo, na veřejných fórech nebo sociálních sítích.
- Sledujte novinky o kybernetické bezpečnosti. Buďte informováni o nejnovějších kybernetických hrozbách a o tom, jak se proti nim chránit. Mnoho spolehlivých zdrojů najdete online.
V případě kybernetického útoku:
- Zachovejte klid. Panika vám v dané situaci nepomůže.
- Změňte hesla. Pokud máte podezření, že vaše heslo bylo ukradeno, ihned ho změňte u všech online účtů, které ho používají.
- Kontaktujte banku nebo příslušnou instituci. Pokud jste byli obětí podvodu s platební kartou nebo jiného kybernetického útoku, ihned kontaktujte banku nebo příslušnou instituci.
- Udělejte si zálohu dat. Pravidelně si zálohujte důležitá data, abyste je v případě kybernetického útoku neztratili.
Kybernetická bezpečnost je důležitým tématem, které se týká nás všech. „Průzkum Zlaté koruny ukázal, že Češi si uvědomují rizika spojená s kybernetickými útoky a aktivně se snaží chránit své finanční prostředky a osobní údaje. Důvěra v banky je vysoká, ale je potřeba pokračovat v informování a vzdělávání veřejnosti, aby byla schopna lépe čelit kybernetickým hrozbám“, říká Pavel Doležal, ředitel a zakladatel nezávislého vzdělávacího a informačního projektu Zlatá koruna a dodává: „Umělá inteligence, AI nám přináší zcela netušené příležitosti, ale bohužel také rizika. A jako zcela zásadní a neúčinnější obranu proti nim považuji prevenci, tedy informovanost a vzdělanost co nejširší populace“. Klíčová pro zajištění kybernetické bezpečnosti v České republice bude také spolupráce mezi vládou, finančními institucemi a médii.
Kontakt:
redakce Zlatá koruna
ČTK Connect ke zprávě vydává obrazovou přílohu, která je k dispozici na adrese http://www.protext.cz.
„Články označené PROTEXT přebíráme ze stejnojmenné služby agentury ČTK, nejsou součástí redakčního obsahu webu Peníze.cz. Jde o komerční sdělení zadavatele, který je ve zprávě označen a nese odpovědnost za její obsah. ČTK v podmínkách služby uvádí, že nezveřejní informace, které by byly v rozporu se zákonem nebo by mohly být způsobilé porušit práva třetích osob na ochranu osobnosti, případně jiná zákonem chráněná práva třetích osob.“
Kdy je sport skvělým byznysem a kdy ne? Čtěte v novém Finmagu
Je sport dobrý byznys? Bezpochyby. Když ale je řeč o olympiádě, není to tak jednoznačné. Pořadatelská města totiž stále víc a víc prodělávají. I miliardy dolarů.
SPORTEM K BYZNYSU
Nejlépe placení sportovci? Michael Jordan, Tiger Woods, Christiano Ronaldo… • Proč se olympiáda stala globálním černým Petrem? • Jak se vrcholový závodník stane vrcholovým manažerem
BYZNYS JE HRA
„Nenapadlo by mě takovou firmu rozjíždět, kdybych neměl ADHD,“ říká Rosťa Novák o úspěšném Cirku La Putyka. • Proč Elonu Muskovi už není do smíchu • Zachránili barokní skvost, teď chtějí manželé Lazarowitz svůj zámek odkázat státu